I år har hittills fem delrapporter från Järvaveckan Research släppts i samarbete med Indikator Opinion. Ambitionen är att resultaten ska ligga till grund för politisk debatt. Samtidigt finns det problem med rapporternas trovärdighet.
– Mitt enkla svar är att de inte är trovärdiga, säger statistikprofessorn Dan Hedlin, efter att ha tagit del av de tre första delrapporterna.
I år har Järvaveckan Research hittills släppt fem delrapporter tillsammans med opinionsföretaget Indikator Opinion. Innehållet har handlat om gängkriminalitet, försvarsvilja, förtroende för politiker och institutioner, inställningen till aktuella politiska förslag och förtroende för medias rapportering och synen på religiösa grupper.
![](https://usercontent.one/wp/www.nyhetsbyranjarva.se/wp-content/uploads/2024/06/Ahmed-Abdirahman-Pressbild-1024x1024.jpg?media=1724159935)
Syftet med rapporterna är att mäta opinion i Sveriges utsatta områden och jämföra med övriga Sverige. De svarande har också delats upp i grupperna “svensk bakgrund” och “utländsk bakgrund”. Ahmed Abdirahman är vd för Järvaveckan och säger att personer i utsatta områden och med utländsk bakgrund inte representeras tillräckligt i opinionsmätningar och att Järvaveckan Research vill ändra på det.
“Om vi ska lösa integrationsproblemen måste det finnas kunskap som den strävan kan bygga på”, skriver han i ett mejl till Nyhetsbyrån Järva.
Den första delrapporten, som handlar om gängkriminalitet, blev uppmärksammad och debatterades på plattformen X. Rapporten visade att boende i utsatta områden med utländsk bakgrund var mer positiva till förslag som visitationszoner och anonyma vittnen än sina grannar med svensk bakgrund. Samtidigt har även förslag om förebyggande åtgärder och minskade ekonomiska klyftor ett starkt stöd i rapporten. Det finns alltså stöd för politiska förslag från båda håll.
Ahmed Abdirahman förklarar att rapporterna inte har några egna politiska motiv utan att Järvaveckan vill kartlägga verkligheten så som den ser ut.
“Indikator Opinion är noga med att kvalitetssäkra resultaten statistiskt”, skriver han i samma mejl.
![](https://usercontent.one/wp/www.nyhetsbyranjarva.se/wp-content/uploads/2024/06/Dan-Hedlin-SU.jpg?media=1724159935)
Det finns dock brister i rapporterna. Dan Hedlin är professor i statistik på Stockholms universitet och kritiserar metoderna som har använts.
– Mitt enkla svar är att de inte är trovärdiga, säger han till Nyhetsbyrån Järva.
Enligt Dan Hedlin är det största problemet att Indikator Opinion inte redovisar en vägning. En vägning är ett sätt att justera för en ojämn representation i resultaten. Ofta är vissa grupper mer eller mindre representerade i en rapport vilket gör att verkligheten inte speglas helt rätt.
– En vägning måste man ha i en rapport för att det ska vara trovärdigt, säger han.
I rapporterna redovisas att 15 procent av de tillfrågade svarade på undersökningen. Enligt Dan är det en låg siffra. Detta i kombination med att ingen vägning redovisas gör enligt honom att resultatet i undersökningen inte kan vara helt tillförlitligt.
![](https://usercontent.one/wp/www.nyhetsbyranjarva.se/wp-content/uploads/2024/06/Edvin-Boije.png?media=1724159935)
Edvin Boije, projektledare och vice vd på Indikator Opinion, står som ansvarig för rapporterna tillsammans med Ahmed Abdirahman. Han säger att 15 procent är en relativt hög siffra i jämförelse med undersökningsresultat som dagligen publiceras i massmedia som bygger på panelundersökningar.
“Vi är högst medvetna om att det garanterat finns problem med representativitet bland de svarande. Det finns det i alla undersökningar.”, skriver han i ett mejl.
Edvin Boije berättar att rapporterna saknar vägning för att man inte vet varför vissa inte har svarat på undersökningen. Enligt honom beror det förmodligen på bristande språkkunskaper eller bristande förtroende och att det inte går att mäta.
Dan Hedlin håller till viss del med.
“Det stämmer förstås. Men det är ändå fel. För om man väger med hur gammal någon är, om man är född i Sverige eller ej och vilken utbildning man har, så kan man få en uppfattning av hur det ser ut med språkförbistring och förtroende på gruppnivå.”, skriver han per mejl.
Dessutom förklarar han att sättet frågorna är formulerade på kan påverka hur de tillfrågade svarar. Han säger att olika personer kan ha olika uppfattning om vad en “stor effekt” innebär. Det gör att två personer som tycker samma sak ändå kan ge olika svar.
Edvin Boije svarar att i princip samtliga frågor är etablerade och beprövade frågeinstrument som används av SOM-institutet i FOI:s undersökningar.
Abbe Aronsson
Sofie Eriksson
Under våren har studenter från JMK, enheten för journalistik, medier och kommunikation vid Stockholms universitet, samarbetat med Nyhetsbyrån Järva. Vi publicerar deras granskande artiklar under våren och sommaren.